27.9.2008
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 247/4
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Klagenfurt (Rakúsko) 20. júna 2008 – SPÖ Landesorganisation Kärtnen/Finanzamt Klagenfurt
(Vec C-267/08)
(2008/C 247/06)
Jazyk konania: nemčina
Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Klagenfurt
Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
Žalobca: SPÖ Landesorganisation Kärtnen
Žalovaný: Finanzamt Klagenfurt
Prejudiciálne otázky
1.
Má sa článok 4 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (1) (ďalej len „šiesta smernica“) vykladať tak, že „externá propaganda“ právne samostatnej krajinskej organizácie politickej strany vo forme práce s verejnosťou, informačnej činnosti, uskutočňovania straníckych podujatí, dodávania propagačného materiálu okresným organizáciám a príprava a usporiadanie každoročne sa konajúceho bálu (bál SPÖ) sa má považovať za hospodársku činnosť, keď sú pri nej dosahované príjmy z (čiastočného) preúčtovania výdavkov na „externú propagandu“ taktiež právne samostatným regionálnym organizáciám strany (okresným organizáciám a pod.) a zo vstupného na bál?
2.
Je pre posúdenie, či ide o „hospodársku činnosť“ v zmysle článku 4 ods. 1 a 2 šiestej smernice, na škodu, keď sa činnosti uvedené v prvej otázke „premietajú“ na krajinskú organizáciu a sú teda na úžitok aj jej? Je prirodzené, že v rámci týchto činností sa súčasne propaguje aj strana ako taká, ako aj jej politické ciele a názory, aj keď nie v prvom rade, ale predsa len ako nevyhnutný vedľajší účinok?
3.
Možno ešte hovoriť o „hospodárskej činnosti“ vo vyššie uvedenom zmysle, keď výdavky na „externú propagandu“ trvalo viacnásobne prevyšujú príjmy dosiahnuté z tejto činnosti z preúčtovania výdavkov a z usporadúvania bálu?
4.
Ide o „hospodársku činnosť“ aj vtedy, keď sa preúčtovanie výdavkov neuskutočňuje podľa bezprostredne zjavných hospodárskych kritérií (napríklad priradením nákladov tomu subjektu, ktorý ich spôsobil, alebo komu priniesli osoh) a v podstate záleží na rozhodnutí podriadených organizácií, či a v akom rozsahu sa budú podieľať na nákladoch krajinských organizácií?
5.
Ide o „hospodársku činnosť“ aj vtedy, keď sa rozúčtovanie plnení týkajúcich sa propagácie na podriadené organizácie uskutočňuje vo forme poplatku, ktorého výška závisí jednak od počtu členov dotknutej podriadenej organizácie a jednak od počtu poslancov pochádzajúcich z jej radov?
6.
Nemajú sa pri posudzovaní otázky, či ide o hospodársku činnosť, súčasne ako hospodárske výhody zohľadniť príspevky z verejného rozpočtu [ako je napríklad „Parteienförderung“ (príspevok politickým stranám) podľa ustanovení Kärntner Parteienförderungsgesetz – korutánsky zákon o príspevku politickým stranám], ktoré sú príjmom podliehajúcim dani?
7.
V prípade, že takzvaná „externá propaganda“ by mohla pri izolovanom pohľade byť hospodárskou činnosťou v zmysle článku 4 ods. 1 a 2 šiestej smernice: odporuje kvalifikácii tejto činnosti ako „hospodárskej činnosti“ tá okolnosť, že práca s verejnosťou a predvolebná propaganda patrí k jadru činnosti každej politickej strany a tvorí conditio sine qua non pre presadenie politických cieľov a obsahov?
8.
Sú odvolateľkou poskytované činnosti, ktoré sa označujú ako „externá propaganda“, takého druhu, že sa môžu porovnávať s aktivitami vykonávanými komerčnými propagačnými spoločnosťami v zmysle prílohy D (bodu 10) šiestej smernice, respektíve zodpovedajú im obsahovo? V prípade kladnej odpovede na túto otázku, môže byť rozsah vykonávaných činností pri danej štruktúre príjmov a výdavkov v období relevantnom pre podané odvolanie kvalifikovaný ako „nezanedbateľný“?
(1) Ú. v. ES L 145, s. 1; Mim. vyd. 09/001, s. 23.
Full & Egal Universal Law Academy